Požářiště v národním parku České Švýcarsko prošlo za více než rok a půl od obřího požáru intenzivním vývojem. Po odjezdu hasičů zůstala na řadě míst planina s ohořelými torzy stromů, na zemi byl jen popel a písek. Les se začal obnovovat takřka hned. Nejprve se začaly objevovat houby a drobné výhonky. Dnes je v porostu dominantní bříza, zastoupené jsou ale i další druhy, které budou les postupně formovat. ČTK to řekl mluvčí správy parku Tomáš Salov.
»Teď od podzimu přes zimu to vypadalo, že se ta plocha moc dopředu nepohnula. Vypadá to, jako že se tam objevily maximálně mechy nebo nějaké houby,« popsal aktuální podobu ohněm zasažené plochy mluvčí. »To se teď téměř jak mávnutím proutku změní, protože v horizontu jednoho až dvou týdnů se ty mladé stromky, které se tam teď nacházejí, opět zazelenají,« doplnil Salov.
Některé břízy už jsou až metr vysoké, během roku ještě vyrostou. Dá se předpokládat, že na podzim budou mít některé stromy i dva metry. »Teď, co je z takového našeho pozorovatelského nebo návštěvnického hlediska zajímavé, je, že člověk se v tom území nachází prakticky v nejmladším přirozeně vzniklém lese v Česku,« řekl Salov. A protože požár v létě 2022 byl největší v ČR, zasáhl přes 1000 hektarů lesního porostu, jde i o největší plochu obnovujícího se lesa po požáru v zemi.
Národní park už několik lesních požárů zažil. Ten, který patří mezi větší z nich, zasáhl les u Jetřichovic v roce 2006. Šlo o výrazně menší plochu než v roce 2022. Opětovnému zalesnění pomáhají semena zdravých stromů, které oheň nezasáhl. »Byli jsme trošku zvědaví, jestli se i takto velké plochy spontánně zalesní náletem semen z pionýrských dřevin, a ukázalo se, že ano,« uvedl Salov. Obnova ploch se podle něj liší tím, že jsou jednotlivě zalesněné oddíly na velké ploše dál od sebe, než tomu bylo zpočátku u Jetřichovic, kde dnes téměř nic nenaznačuje to, že byla oblast zasažená požárem.
Správa parku i různé výzkumné instituce umisťují na požářiště fotopasti za účelem monitoringu porostu i zvířat. Botanický ústav například vytvořil časosběr, na kterém je vidět, jak dynamicky se les obnovuje. Fotopasti také ukázaly, že zvířata po požáru plochu neopustila a v lokalitě se zdržují dál. »Platí to jak pro zvěř, jako jsou jeleni nebo srnci, tak i pro predátory od lišek až po vlka,« řekl mluvčí.
Hned po požáru zaznamenala správa parku výskyt kudlanky nábožné. »Existuje k tomu šíleně rozmazaná fotka, ale my jsme ji objevili tady na tom území po požáru poprvé v Českém Švýcarsku,« řekl Jakub Juda ze správy parku. Podle něj se nabízí otázka, zda se v lokalitě vyskytla už před požárem, jen nebyla vidět. »Ona vlastně expanduje přirozeně, protože je to teplomilný druh a s tím, jak se otepluje, tak se šíří,« dodal Juda.
(čtk)
Škoda způsobená lidem a hlavně přírodě je penězi nevyčíslitelná. Způsobila ji Evropská komise a jí penězi podporovaná šílená teorie o prospěšnosti ponechání lesa napospas kůrovci a následně uschlý les ohni.
Daleko lépe než přírodě požárem a “odborníky” zasažené, se vede těmto z dotací placeným “odborníkům” nikoli nepodobným podobným ukrajinskému agronomovi Trofimu Lysenko, který za stalinismu mocenskými metodami zcela ovládl sovětskou biologii.